![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
Проф. Ана Кочева: Проблем е, че разговорният език стана част от езика на медиите и на политическия дискурс | ||||||
| ||||||
Но най-изразителният символ на промените се оказа разпространението на разговорността, смята тя. "Тоест, разговорният език много решително излезе извън своята първична, извън естествената си сфера на неофициално общуване. И стана неизменна съставна част на езика на средствата за масова комуникация, след това на политическия дискурс. Всеки, предполагам, че с не особено удоволствие се е заслушвал понякога в това, което звучи от трибуната на Народното събрание. Стана, разбира се, съставна част на езика на киното, на литературата. Така че всъщност придоби съвсем различна от естествената си природа функция. И напоследък състоянието на българското публично слово, разбира се на българското образование, въобще на хуманитаристиката предизвикват основателно безпокойство", добави проф. Ана Кочева. Според нея, състоянието на българското публично слово не е нищо по-различно от това, което четем в средствата за масово осведомяване, гледаме от екраните на телевизиите си и съответно слушаме, включително и в Народното събрание. Много са тревожни тенденциите по отношение на публичната реч и съществува, освен всичко останало, риск да престанем да се вълнуваме от тия посегателства върху езика и върху речта. "Ние като че ли губим чувствителност и това ми се струва много фатално за националната идентичност. И разбира се, още една не по-малко тревожна тенденция е тази, че работещите в полето на езика и културата не се радват на уважението, което трудът им заслужава, което е абсолютно сигурен знак, че има криза на ценностите. А като говорим за криза на ценностите, то това води до загуба на културна памет. И понеже ние наблюдаваме тези тенденции не от вчера, не от днес, в Българската академия на науките отдавна правим констатация, но решихме, че не можем да останем безучастни към всичко това. Все пак ние сме наследници на една институция, каквато е Българското книжовно дружество, тя предхожда българката държава дори. И ние категорично изразихме още през пролетта становище, че не сме съгласни съдбата на българския език да бъде такава, каквато е съдбата на застрашените езици в Европа. Защото в Европа и по света, разбира се, расте броят на застрашените езици и доста са причините, разбира се, за тази застрашеност, като демографският фактор е една от тях. Но в никакъв случай не е единствената причина", сподели още проф. Яна Кочева. Цоня СЪБЧЕВА |
За контакти:
тел.: 0700 45 024
novini@sofia24.bg