![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
В софийското село Чавдар решиха въпроса със сланата | ||||||
| ||||||
На овощарите и лозарите се налага да вземат мерки за защита от сланите, когато явлението се проявява често- два и повече пъти на пет години в определен район. Мероприятията по защита от слани се делят най-общо на пасивни и активни. Пасивните дейности са тези, извършени преди поява на сланите и включват избор на място за отглеждане, поддръжка на терена, почвена влажност и други. Активните дейности включват защита чрез надкоронно или подкоронно дъждуване, палене на слама за пушек, палене на печки с твърдо гориво, свещи и други емитери на топлина, защита чрез машини на газ – стационарни и мобилни, защита с перки против слана и хеликоптери. При различните видове защита важна роля играят метеорологични, физични и химични явления, които ще обясним накратко преди да разгледаме и самите методи за защита от слана и тяхната ефективност. Основни методи за защита от слана и принципите, на които се базират. 1. Избор на правилно място за отглеждане на определена култура. Пасивен метод за защита, който се пропуска в началната фаза на инвестицията, а играе ключова роля за оптимално отглеждане на овошки и лозя. Тук влизат и важни мерки като изграждане на бариери на пътя на катабатичния вятър и просеки за лесното му "дрениране" в краищата на парцелите. Целта е въздухът да се движи бързо през градината и да не остава в нея за дълго. 2. Смесване на въздушните маси с цел използване на най-големия резервоар за топлина – въздуха и предотвратяване на разслояването на въздушните маси (перки против слана, машини за вятър и хеликоптери). 3. Директно нагряване чрез конвекция (газови горелки, печки на твърдо гориво, свещи, разпръскване на затоплена вода под короните на дърветата и др.). 4. Излъчване на топлина към растенията /печки на твърдо гориво, подкоронно дъждуване, стационарни газови горелки и др./. 5. Освобождаване на латентна топлина при замръзване (замръзване на водата върху дърветата при надкоронно дъждуване или замръзване на водата върху терена при подкоронно дъждуване с микроразпръсквачи). 6. Освобождаване на латентна топлина при кондензация на водата (разпръскване на вода при овлажняване, мъгла или дъждуване). 7. Прекъсване на излъчването на топлина от земната повърхност с цел да се спре изстиването и сланата. Прекъсването става чрез издигане на бариери като покриване на растенията с полиетилен или мрежа. Правят се опити да се прави бариера с мъгла, за които няма данни да са успешни. 8. Използване на почвата като резервоар за топлина (пасивни методи за защита, като поддържане на почвата без растителност или с ниска такава, както и овлажняване на почвата няколко дни преди сланата, с цел да акумулира повече топлина). 9. Термично изолиране – оранжерии за плодове, които покриват изцяло насажденията и ги предпазват от студ, предава sinor.bg. 10. Забавяне на цъфтежа /дъждуване над короните на дърветата, пръскане с вар и химикали/. 11. Засаждане на издръжливи на студ видове и сортове с късен цъфтеж /пасивен метод на защита, който се нарежда по важност веднага след правилния избор на терен/. Нека обърнем внимание на различните физични и химични явления, които ни помагат и пречат в борбата срещу сланите. За целта ще минем и през редица основни понятия, свързани с видовете студ. |
Трябва ли да се дадат повече права на районните кметове? | ||
Да (575) | 53% | ![]() |
Не (397) | 37% | ![]() |
Не мога да преценя (109) | 10% | ![]() |
За контакти:
тел.: 0700 45 024
novini@sofia24.bg